Pentru această iarnă, facturile la energie ale Republicii Moldova sunt plătite cu ajutorul Occidentului. Rusia a redus livrările de gaze, cauzând o criză a prețurilor fără precedent. Lumina s-a stins în multe case și din cauza prețului, și din cauza bombardamentelor rusești în Ucraina vecină.
Iarna aceasta o să treacă, dar ce se poate face până la iarna următoare? Proiectul special „Să fie lumină” va încerca să explice cum putem produce energie la noi acasă, transmite europalibera.org.
În primul episod, sursa citată relatează despre satul Feștelița, unde patru instituții publice au ajuns să primească facturi zero la energie. Banii economisiți sunt redirecționați spre alte necesități ale localității.
„Beneficiile reale pe care le avem depășesc un milion de lei anual. Plus la asta, întreținem sistemul de iluminat public, pentru că dacă n-ar fi parcul fotovoltaic, probabil noi azi sistemul de iluminat public urma să-l deconectăm, pentru că resursele bugetare nu ne ajung”, spune primarul de Feștelița, Nicolae Tudoreanu.
Izolând pereții, geamurile și ușile, dar și prin instalarea cazanelor s-a făcut mult mai cald în interiorul Primăriei.
„Este o situația foarte critică. Lucram practic îmbrăcați, cum veneam de afară, în paltoane, gros îmbrăcat. Mulțumim, acum stăm cu ușile deschise, e cald, e bine”, spune Natalia Galavton, contabilă la Primăria Feștelița.
În timp ce temperatura din interior a crescut, facturile la energie au scăzut dramatic. Asta se întâmplă pentru că Primăria vinde energia produsă de panourile fotovoltaice rețelei electrice.
De un an de zile, nu doar Primăria, ci și școala, grădinița și Casa de Cultură din Feștelița au lumină și căldură de la energia pe care o produc pe loc.
„De când s-au creat condițiile în instituții, s-a îmbunătățit și frecvența în grădiniță, pentru că, în perioada anterioară, copiii des se îmbolnăveau și era chiar și frecvența mai slabă în instituție”, susține Liuba Vozian, directoarea grădiniței „Voinicel” din Feștelița.
„Noi acum cumpărăm la grădiniță rumeguș de crengi pe care ni-l face o companie de la Talmaz, or în toate satele găsești crengi, viță-de-vie și crengi de la livadă pe care le poți fărâmița și le-ai dat la cuptor, și nu mai trebuie să utilizezi gaze naturale. Adică avem toate componentele reale, așa cum le au țările avansate, țările nordice, Austria, Germania. Avem tot, important e să gândim corect, să devenim mai harnici, pentru că confortul ăsta de a nu gândi și a utiliza ceea ce vine prin țeavă este unul parazitar, după mine”, mai spune primarul.
Potrivit expertului în energetică Eugen Camenșic, Feștelița poate fi o inspirație pentru alte localități din țară, interesate să producă energie din resurse locale.
Totodată, el susține că primul lucru care trebuia să fie făcut, asta fiind cea mai eficientă metodă de a investi bani în domeniul energetic, ține de izolarea, înlocuirea ferestrelor, a ușilor, ventilația de recuperare.
„Autoritățile locale trebuie foarte bine să înțeleagă care este sursa potrivită pentru ele. Dacă este posibil de utilizat biomasă, trebuie de văzut care sunt sursele de biomasă acolo. Dacă aveți cheltuieli pentru căldură extrem de mari, dar cheltuieli pentru energia electrică mici și nu aveți acoperiș mare, în loc să investiți în panouri fotovoltaice, care este o investiție destul de serioasă, investiți în altceva… cazan pe biomasă, e mai ieftin și produce mai multă energie”, adaugă specialistul.